Krajem kameníků na Říčansku – Lom Žernovka, 1. díl
![](https://svetkamene.eu/wp-content/uploads/2020/06/jamovy_lom.png)
Poslední činný lom v širším okolí Mukařova se nachází na severozápadním okraji obce Žernovka v lese zvaném Horka poblíž kóty 443. K lomu vede příjezdová cesta z ulice Horka vedoucí z Žernovky do Babic.
Lom je jámový, na jeho dno je obtížný přístup, proto se kámen vytahuje jeřábem nebo lanovkou a vytěžené bloky mohou mít hmotnost maximálně 5 tun. Založen byl přibližně před 150 lety a v současnosti je v majetku jedné rodiny už několik generací. Těžba je zaměřena především na použití v exteriéru: dlažební kostky, desky, schodišťové stupně, sloupky, obrubníky, ale kámen se může opracovávat i jako doplněk k uměleckým dílům nebo jako kámen náhrobní.
Žula z lomu Žernovka byla využita např. při stavbě Štěchovické přehrady nebo vinohradského železničního tunelu, v posledních letech pak na obklady stanice metra Palmovka, dlažbu stanice metra Strašnická, po roce 2000 se žulové kostky z Žernovky dovážely i do ciziny, např. na španělský ostrov Menorca.
![](https://beta.svetkamene.eu/wp-content/uploads/2020/06/jamovy_lom.png)
Foto: B. Dudíková Schulmannová, 2016.
Zdejší biotitický granit s malým množstvím muskovitu je nazýván říčanskou (žernovskou) žulou, a patří k nejmladším intruzím středočeského plutonického komplexu (SPK). Ten je rozsáhlým (~ 3200 km2) produktem pozdně devonského až raně karbonského (cca 354 až 336 mil. let) magmatického oblouku andského typu maskujícím rozhraní mezi moldanubikem a tepelsko-barrandienskou jednotkou. Zbytky metamorfního pláště, tzv. ostrovní zóna, tvoří regionálně a kontaktně metamorfované, převážně metabazické horniny proterozoického až devonského stáří. Kromě nich se také vyskytují kyselejší, pozdně proterozoické metavulkanity jílovského pásma, jakož i alkalicko-vápenaté starosedelské a mirotické ortoruly, zřejmě o něco starší (~ 370 mil. let) produkt magmatické aktivity stejného oblouku. Magmatické horniny SPK byly rozčleněny do několika magmatických suit na základě svého stáří, petrologické povahy a chemismu, z nichž tzv. říčanská suita patří k nejmladším a nejkyselejším.
Pro Svět kamene poskytl autor: RNDr. Barbora Dudíková Schulmannová